Redaktionen anbefaler
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-08/Skolebarn.jpg.jpeg?itok=DBDX4nFp)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/migrated/ae/aeblekagmmarci.jpg.jpeg?itok=PNFpxOZ-)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2021-03/foto6_0.gif.jpeg?itok=e75vvvBC)
![Vand, batterier, dåsemad mm.](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-06/forbered-dig-paa-krise-det-skal-du-have-paa-lager.jpg.jpeg?itok=eTj30k4I)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-05/Bagside-af-vaskemaskine.jpg.jpeg?itok=-4i1NSFr)
Når barnet sidder med sin mad i hånden, har det mulighed for at opdage og udforske madens forskellige teksturer, smage og former. Barnet kan undersøge maden både med sine hænder og sin mund. Det hjælper barnet med at udvikle sine sanser og øger dets interesse for forskellige fødevarer.
Når barnet kommer madden i munden, trænes mundmotorikken, og barnet udvikler en fornemmelse for, hvordan maden føles og bearbejdes i munden.
Når det lille barn griber om maden, udvikles dets finmotorik, samtidig med at koordinationen mellem øjne og hænder øves. Barnet bliver efterhånden i stand til at kontrollere og koordinere de små muskler i hænder og fingre, hvilket er vigtigt for senere at kunne lære at bruge bestik, klæde sig selv af og på, holde på en blyant og lignende.
I de første måneder bruger din baby hele hånden til at gribe med. Når barnet er omkring 6 måneder, begynder det at eksperimenterer med at bruge sine fingre. Barnet udvikler gradvist et pincetgreb, hvor tommelfinger, pegefinger og langfinger bruges til at gribe med. Det sker ofte i 8-10-månedersalderen. Pincetgrebet bliver efterhånden mere raffineret.
Når dit barn spiser fingermad, skal øjnene registrere, hvor maden ligger, og hvilken størrelse og form maden har. Disse beskeder sendes til hjernen, som bearbejder indtrykkene og giver barnet en idé om, hvordan hånden skal placeres for at få fat på maden. Når dit barn skal føre maden til munden, skal barnet desuden kunne vurdere, hvor langt væk maden er, og hvordan armen og hånden skal placeres for rent faktisk at få maden ind i munden. Det kræver træning!
Små børn har en naturlig lyst til at udforske og lære. De vil rigtig gerne inddrages, og de har brug for at mærke, at de kan flere og flere ting selv. At lade barnet spise selv er med til at fremme barnets følelse af selvstændighed
og selvbestemmelse. Når din baby får serveret fingermad, kan barnet selv vælge, hvilken mad det vil spise. Barnet kan spise hurtigt eller langsomt, stoppe, når det føler sig mæt, og spise mere, hvis det er mere sultent. Dette kan hjælpe barnet med at udvikle en sikker fornemmelse af mæthed og sult.
At kunne spise selv giver en følelse af “jeg kan finde ud af det her” – og den følelse er vigtig. Når det lille barn oplever, at det kan udføre en opgave, føler det sig mere kompetent, og lysten og modet til at forsøge eller afprøve andre ting vokser.
Kilder: https://www.netsundhedsplejerske.dk/ og bogen Helens bog om fingermad & bælgfrugter
Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man begynder med grød og mos og gradvist gør maden grovere, tilsætter kød og fisk. Efterhånden kan maden have mere og mere bid og dermed tyggemodstand. Det anbefales også, at du undgår at give barnet hård mad som f.eks. hele nødder og kerner. Du bør variere mellem lysere brødtyper og fuldkornsbrød og vælge brød uden synlige hele kerner. Det handler om, at det lille barn ikke kan tygge og fordøje maden tilstrækkeligt og dermed ikke optage næringen fra maden. Men det handler også om sikkerhed. Hårde fødevarer som hele rå gulerødder og hele nødder, kikærter, kidneybønner og lignende kan fejlsynkes.
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10