Redaktionen anbefaler
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-08/Skolebarn.jpg.jpeg?itok=DBDX4nFp)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/migrated/ae/aeblekagmmarci.jpg.jpeg?itok=PNFpxOZ-)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2021-03/foto6_0.gif.jpeg?itok=e75vvvBC)
![Vand, batterier, dåsemad mm.](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-06/forbered-dig-paa-krise-det-skal-du-have-paa-lager.jpg.jpeg?itok=eTj30k4I)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-05/Bagside-af-vaskemaskine.jpg.jpeg?itok=-4i1NSFr)
Vi kan kun danne D-vitamin fra maj til september, hvor solens stråler indeholder det UVB-lys, som er nødvendig for processen. Herefter stopper produktionen. UVB-lyset er også det, vi skal passe på ikke at få for meget af på grund af risikoen for hudkræft.
Mens solens varme stråler sikrer de fleste danskere tilstrækkelige mængder D-vitamin i kroppen om sommeren, er størstedelen af os omvendt i underskud om vinteren, når solen står lavt på himlen. Men er det muligt, at ”spare” D-vitamin op og tage det med sig ind i de mørke vintermåneder? Ja, det kan man godt sige, siger overlæge i Sundhedsstyrelsen Christine Brot.
»Når vi opholder os i solen om sommeren, så danner kroppen D-vitamin, som lagrer sig i vores muskler og fedtvæv. Det er klart, at jo større depoterne er, når sommeren slutter, jo mere har du at tære på i vinterperioden.«
Christine Brot opfordrer i samme åndedrag til, at man altid følger de officielle anbefalinger om solbeskyttelse for at mindske risikoen for hudkræft. Anbefalingerne lyder på, at man beskytter sig, når UV-indekset er 3 eller mere. Det vil i Danmark typisk sige i tidsrummet mellem kl. 12 og 15 fra april til september. Man kan beskytte sig mod solen ved at følge de 3 solråd: skygge, solhat og solcreme.
Det er altså ikke tilrådeligt, at man forsøger sig med overdreven soleksponering om sommeren, hvis man er bekymret for, at niveauet af D-vitamin falder hen over vinteren. I så fald bør man hellere forsøge at spise fødevarer, der indeholder D-vitamin – først og fremmest fede fiskearter – eller tage D-vitamin som tilskud i tabletform, foreslår Christine Brot. Er du i tvivl, om du lider af decideret D-vitaminmangel, bør du opsøge din læge.
Kilder til D-vitamin
»Solens UVB-stråling er en effektiv kilde til D-vitamin. Fødevarer som fisk, kød, æg og mælkeprodukter indeholder også D-vitamin – især fede fisk som sild, makrel og laks. Men det er vanskeligt at dække hele sit behov for D-vitamin udelukkende gennem maden«
Citeret fra Faktaark om solbeskyttelse og kræft i huden
Kroppen rammer desuden et mæthedspunkt efter noget tid i solen, der betyder, at den holder op med at producere D-vitamin. Man kan nemlig godt have for høje niveauer af D-vitamin i kroppen, hvilket kan føre til forgiftning. Men vi er altså indbygget med en naturlig ”afbryderknap,” der stopper for produktionen, for at det ikke sker.
Et konkret udtryk for, at det er muligt at ”spare” D-vitamin op til den mørke tid, er, at folk med udendørs arbejde har mere D-vitamin i kroppen ikke kun om sommeren, men også om vinteren end folk, der arbejder indendørs. I hvert fald hvis man skal tro et studie fra 1981 lavet på arbejdere i Skotland, som ligger på nogenlunde samme breddegrad som Danmark. Faktisk viser resultaterne, at mens niveauet af D-vitamin hos deltagerne med indendørs arbejde stagnerer fra omkring september, hvorefter det falder, så fortsætter niveauet med at stige hos deltagerne med udendørs arbejde helt frem til årsskiftet.
Anja Olsen, som er seniorforsker ved Kræftens Bekæmpelse, finder studiet interessant, men undrer sig over, at D-vitaminniveauet ligefrem fortsætter med at stige for deltagerne med udendørs arbejde. Som udgangspunkt er det nemlig ikke muligt for kroppen at producere mere D-vitamin fra omkring september, hvor solens stråler ikke længere indeholder det nødvendige UVB-lys.
Anja Olsen har selv været med til at undersøge D-vitaminniveauerne blandt danskere. Sandsynligvis kommer hun også til at kigge nærmere på forskellene mellem folk med henholdsvis indendørs og udendørs arbejde. Og forventningen til resultatet er klar.
»Generelt kan vi se blandt danskerne, at der sker noget, der ligner en halvering af folks niveauer af D-vitamin fra sent efterår til tidlig forår. Hvis det viser sig, at deltagerne med udendørs arbejde starter på et højere niveau, så vil de sikkert også ende lidt højere i sidste ende,« siger hun.
Den samme soleksponering kan give én person meget mere D-vitamin end en anden. Det betyder altså både noget, hvor meget, vi er ude, men også, hvordan vi hver især danner D-vitamin. Seniorforsker hos Kræftens Bekæmpelse Anja Olsen undersøger i øjeblikket, hvordan vores genetik spiller ind, og om nogle mennesker ligger lavt uanset, hvor meget de kommer ud i solen.
Kilde: Seniorforsker Anja Olsen.
På trods af masser af forskning på området er det imidlertid stadig uvist, om det naturlige fald i D-vitamin hen over vinteren har negative sundhedsmæssige konsekvenser, hvis man ellers ligger på et fornuftigt niveau resten af året. Og altså dermed også, om man faktisk er bedre stillet, hvis man går den mørke tid i møde med et højere D-vitaminniveau end gennemsnittet. Til gengæld ved man, at det kan være skadeligt for helbredet, hvis niveauet konsekvent ligger for lavt, forklarer Anja Olsen.
Læs mere om solbeskyttelse, D-vitamin og risiko for kræft i Faktaark om solbeskyttelse og kræft i huden, som er udarbejdet i et samarbejde mellem Danmarks Meteorologiske Institut, Dansk Dermatologisk Selskab, Kræftens Bekæmpelse, Miljøstyrelsen og Sundhedsstyrelsen.
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10