Redaktionen anbefaler
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-08/Skolebarn.jpg.jpeg?itok=DBDX4nFp)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/migrated/ae/aeblekagmmarci.jpg.jpeg?itok=PNFpxOZ-)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2021-03/foto6_0.gif.jpeg?itok=e75vvvBC)
![Vand, batterier, dåsemad mm.](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-06/forbered-dig-paa-krise-det-skal-du-have-paa-lager.jpg.jpeg?itok=eTj30k4I)
![](/sites/default/files/styles/16_9_xsmall/public/2024-05/Bagside-af-vaskemaskine.jpg.jpeg?itok=-4i1NSFr)
Anholt midt i Kattegat har en helt unik natur. Den lille ø er sandsynligvis det tætteste, du kommer på en ørken i Danmark. Ørkenen, som området kaldes, er et af de mest regnfattige områder i landet og udgør 80 procent af Anholts samlede areal. Det sandede, næringsfattige og forblæste miljø giver gode betingelser for en række lav- og mosarter. Beboelse findes kun på den vestlige del af øen, hvilket giver naturen mulighed for at udfolde sig vildt. Den yderste spids i øst er totalfredet som yngleplads for sæler. Den spættede sæl dominerer, men også den op til 300 kg tunge gråsæl er dukket op på øen.
Regn er ikke det eneste, der er mangel af på Anholt - også lysforureningen er minimal på den isolerede ø, hvilket gør den til et fremragende sted af se på stjerner. Fænomenet kaldes Dark Sky, og du kan læse mere om det her: Se stjernehimlen i Danmarks mest lysfattige områder
På et nedlagt baneterræn i Rødbyhavn på Lolland har Banedanmark ladet skinner, skærver og grus blive liggende, og med tiden er det blevet lidt af en botanisk oase. Et barskt busksteppelandskab er skudt op i det næringsfattige og tørre underlag, hvilket giver optimale levevilkår for en række planter og insekter. Under en 24-timers artsjagt fandt biologer og interesserede over 500 forskellige plante- og dyrearter, heriblandt en snudebille af arten Acalles hypocrita, der aldrig før er set i Danmark. Man mener, at den store biodiversitet kan tilskrives datidens banedrift, der har fragtet blinde passagerer i form af biller og plantefrø fra Sydens lande. På området går et hold geder og heste rundt og spiser af vegetationen for at holde området lysåbent.
Krattet skal holdes nede, så der fortsat er plads til sjældne planter og insekter på det nedlagte baneareal.
I det sydlige Jylland finder du Danmarks største stykke urørte skov. Draved Skov har eksisteret i over 5000 år og giver et unikt indblik i, hvordan størstedelen af Danmark kunne se ud uden menneskers indgriben. I skoven, der er 250 hektar stor, kan man bl.a. finde træer af sorten småtbladet lind, som stort set er uddød i resten af Danmark. Den urørte skov har stor interesse for geologisk forskning, bl.a. fordi jorden i visse områder aldrig har været udsat for menneskelig aktivitet som pløjning. Tilbage i 50’erne lavede et hold geologer et forsøg med ild og agerbrug, hvor et stykke af skoven blev fældet med flintøkser, brændt af, og i asken dyrkede forskerne afgrøder som i bondestenalderen.
Samvirke har skrevet en guide til 7 særlige skove, du bør besøge.
Draved Skov er udpeget som Natura 2000 og skal forblive urørt. Den besøges jævnligt af forskere.
Flere steder i landet kan du støde på forsvarets store øvelsesarealer, hvor soldater træner skydeøvelser og kørsel med kampvogne. Men du behøver ikke være soldat for at nyde naturoplevelsen i områderne. I Oksbøl, Nymindegab, Halk og på Rømø kan man færdes i terrænet på dage, hvor der ikke foregår øvelser. På forsvarets hjemmeside kan du holde dig opdateret om, hvilke dage der er åbent for publikum, og hvor du må færdes. Arealerne udgør nogle af de største og bedst bevarede naturområder i Danmark. Oksbøl Skyde- og Øvelsesterræn er f.eks. kendt for at have Danmarks største fritlevende bestand af kronvildt.
På forsvarets hjemmeside kan du se planlagte skydetider, hvor området er lukket for offentligheden.
Den er kendt som Europas største gnaver og uddøde faktisk i Danmark for 2500 år siden, men blev genindført i 1999. I dag er der omkring 300 bævere fordelt på yngleterritorier ved Arresø i Nordsjælland og Klosterhede Plantage mellem Struer og Lemvig. Bæveren selv er sky og svær at få øje på, men dens byggeplads kan være fascinerende nok at opleve i sig selv. Når bæveren bygger dæmninger i vandløb, oversvømmes omkringliggende områder, og det er med til at give optimale betingelser for andre arter. Ved Arresø kan du være heldig at se en bæver, hvis du står i det bæverskjul, der er opført i nationalparken.
Læs mere om bæverne og bæverskjulet ved Arresø her.
Bæveren er fredet i Danmark. Den blev genudsat i Klosterheden og Arresø for at genoprette skovsumpe og småsøer.
... er enige eller meget enige i, at naturen skal fylde mere og være vildere end i dag. Derudover er et flertal af befolkningen positive over for flere vildtlevende rovdyr i Danmark.
(Kilde: Gallup)
»Verdens smukkest beliggende Flyveplads«, sådan skrev Silkeborg Avis i sin tid om Rye flyveplads, der blev anlagt i 1935. Den nu nedlagte flyveplads 20 kilometer fra Silkeborg optrådte officielt på de danske flyruter, og i 1940’erne landede her rutetrafik fra Aalborg, Esbjerg og København. Under besættelsen blev stedet et vigtigt mål for tyskerne, der gav flyvepladsen et mere militært præg. I dag kan man stadig se spor fra fortiden – blandt andet en stor kommandobunker, en betonvej og mere eller mindre synlige skyttegrave. Landingsbanen er ikke længere tydelig og har fået en anden funktion som mark for græssende kvæg.
Kommandobunkeren i området ved Rye Flyveplads vidner om tyskernes tilstedeværelse under besættelsen.
12 kilometer fra Københavns Rådhusplads findes et af Danmarks mest oprindelige naturområder. På Saltholm lander du i uspoleret natur, hvis du altså kan komme dertil. Du kan nemlig kun besøge øen midt i Øresund i egen båd, eller hvis der om sommeren arrangeres ture til øen. På Saltholm kan du opleve et rigt fugleliv, især edderfugle og sølvmåger er dominerende. I alt 20.000 fugle anslås at yngle på øen. Harer, sæler, får og lam bor også på øen sammen med en stor flok sommergæster i form af græssende kvæg. Saltholm har også en vigtig produktion af bidronninger og lidt honning.
Læs guiden om færdsel for besøgende her.
Med sine cirka 17 kvadratkilometer er Saltholm Danmarks 21. største ø .
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10